Sinkitys matalassa lämpötilassa 440 – 470 o C
Kuumasinkityksessä on tietysti kaikkein tavallisin tulos hyvä sinkkipinnoite, jossa ei ole poikkeamia, joita kuvaillaan erilaisissa poikkeamista kertovissa lehtisissä. Teräksen valinnalla, kuten myös rakennelman muodolla on kuitenkin myös suuri vaikutus tulokseen, kuten myös kuumasinkitsijän mahdollisuuksiin käsitellä esinettä oikealla tavalla.
Sinkkikylvyn lämpötila on prosessiteknisistä syistä vain 20 – 50 o c (normaalisti 35 0 C) yli sulamispisteen, joten sinkkipinnoite jähmettyy aika nopeasti sinkkikylvystä nostamisen jälkeen.
![](http://nordicgalvanizers.com/wp-content/uploads/2020/07/Smekab-853x1024.jpg)
Syntyrninen
Kun teräs tai valurauta upotetaan sinkkisulaan tapahtuu raudan ja sinkin välillä reaktio ja esineen pintaan muodostuu rauta-sinkkiseospinnoite. Kasvunopeus ja siten kerroksen paksuus ovat riippuvaisia upotusajasta. Pitempi upotusaika antaa paksumman kerroksen tiettyyn rajaan asti.
Sinkkisulasta noston yhteydessä puhdas sinkkikerros kiinnittyy esineen pintaan. Ilmajäädytyksen aikana muuttuu osa tästä puhtaasta sinkkikerroksesta rauta-sinkkiseokseksi. Reaktiivinen teräs tai paksu teräs voi muuttaa koko puhtaan sinkki- kerroksen seoskerrokseksi.
Jos esineen pintaan saadaan puhdas sinkkikerros, saa pinta kirkkaan hohtavan ulkonäön. Jos seoskerros kasvaa pintaan saakka, tulee pinnoitteesta mattaharmaa.
Teräksen koostumus ja lähinnä pii ja fosfori vaikuttavat reaktion kulkuun. Teräs, jonka piipitoisuus on 0,03 – 0,14 % välillä tai Si + P <0,030 %:sta – 0,14 %:iin reagoi hyvin voimakkaasti sinkin kanssa ja pinnoitteesta voi tulla paksu (Sandelin-ilmiö). Teräkseen, jonka piitai pii + fosforipitoisuudet ovat alle 0,03 % tulee kirkas pinnoite, kuten usein myös teräkseen, jonka pii + fosforipitoisuudet ovat 0,15 – 0,20 %. Yli 20 % piipitoisuudet reagoivat voimakkaammin ja nopeammin ja mitä korkeampi piipitoisuus sitä harmaampi ja himmeämpi tulee sinkkikerroksesta.
Sandelin-ilmiö voidaan ehkäistä lisäämällä sinkkikylpyyn nikkeliä (0,05 – 0,07 %). Jopa alumiinin lisääminen (0,1 – 0,2 %) ehkäisee seoksen muodostumista. Tavallisessa kuumasinkityksessä lisäyksen määrä on alle 0,01 %, muutoin on olemassa riski, että esineen pintaan tulee mustia läikkiä.
Korkeammat alumiinipitoisuudet pinnoitekerroksessa lisäävät myös valkoruosteen muodostumisriskiä esineen pinnalle.
Tunnistaminen
Kuumasinkityt pinnoitteet tunnetaan tavallisesti tasaisesta, kiiltävästä pinnastaan. Teräksellä, jolla on “virheellinen” pii- ja fosforipitoisuus on niin nopea reaktio, että harmaita mattapintoja ei voida välttää (Sandelin-ilmiö).
Teräkseen, jolla on korkeampi piipitoisuus (>0,20 %) voi tulla ositta harmaa tai kokonaan harmaa mattamainen seoskerros.
Rakenteissa, joissa on eri paksuisia osia, ulkonäkö voi vaihdella osien varaaman lämmön takia. Jälkilämpö aiheuttaa sen, että reaktioajasta tulee pitempi.
Sinkitys korkeassa lämpötilassa 530 – 560 o C
Sinkitys korkeassa lämpötilassa eroaa aika paljon matalassa lämpötilassa sinkitsemisestä, osittain seoskerroksen suhteen ja osittain kerroksen paksuuden suhteen. Joten oheiset poikkeamia kuvailevat sivut eivät päde korkeassa lämpötilassa sinkitsemiseen. Korkeassa lämpötilassa sinkitään pääsääntöisesti massatavaroita eli pieniä esineitä, jotka kastetaan korissa ja lingotaan. Naulat, kierretavarat, aluslevyt tai pienemmät rakennustarvikkeet ovat esimerkkejä massatavaroista.
Menetelmä perustuu siihen, että lämpötila on niin korkea, että ylijäämä sinkki, joka tulee sinkkikylvystä noston yhteydessä, voidaan lingota pois ennen kuin sinkkikerros jähmettyy
Syntyrninen
Kun teräs tai valurauta upotetaan sulaan sinkkiin korkeassa lämpötilassa, muodostuu seoskerros, josta puuttuu matalan lämpötilan zetakerros. Kerrospaksuudet muodostuvat siksi harvoin yli 100 mikrometrin ja ovat useimmiten harmaa mattapintaisia.
Pii- ja fosforipitoisuudella ei ole vaikutusta seoskerroksen muodostumiseen, koska kerroksen muodostumisessa ei muodostu zetakerrosta.
Upotusajalla ei myöskään ole merkittävää vaikutusta sinkkikerroksen paksuuteen. Linkoamisen jälkeen tapahtuu usein hetken ilmajäädytys ennen kuin esineet jäädytetään vedessä, mikä tekee esineen pinnasta hyvin tasaisen.
Tunnistaminen
Korkealämpötilapäällysteet tunnistetaan helposti tasaisesta mattaharmaasta pinnastaan.
![](http://nordicgalvanizers.com/wp-content/uploads/2020/07/1_5_55.jpg)